Mistři světa v šachu
1.	1886	William Steinitz	14. 05. 1839 - 12. 08. 1900	Česko, od 1900 USA
V životě prvního mistra světa hrálo významnou roli několik turnajů a zápasů. Byl to například v roce 1866 zápas s Anderssenem, který lze plným právem označit jako neoficiální zápas o mistrovství světa. Steinitz jej vyhrál +8 -6. A byl to mezinárodní  turnaj v Londýně 1872, na němž vybojoval první cenu. Pak přišlo přesvědčivé vítězství v zápase s nově vycházející šachovou hvězdou Zukertortem +7 =4 -1 a v roce 1873 mezinárodní turnaj ve Vídni, na němž získal první cenu.
Po tříletém jednání byl 11. 01. 1876 zahájen zápas s Zuckertortem. Byl to historický zápas, neboť od té doby se pořádají oficiální zápasy o titul mistra světa. Hrálo se ve třech amerických městech, New York, Saint Louis a New Orleansu, a Steinitz zvítězil +10 =5 -5.
V roce 1889 navrhl havanský šachový klub, že zorganizuje nový zápas o titul mistra světa s podmínkou, že Soupeře určí sám Steinitz. Mistr světa zvolil Čigorina, jehož turnajové úspěchy a zajímavá hra mu získaly v šachovém světě velké sympatie. Steinitz zápas vyhrál. Po necelých dvou letech mistr světa obhajoval titul znovu, a to proti Gunsbergovi, opět s úspěchem. Začátkem roku 1982 zvítězil Steinitz v novém, úporném zápase s Čigorinem. Ale již za dva roky musel Steinitz postoupit titul pětadvacetiletému Emanuelu Laskerovi.
2.	1894	dr. Emanuel Lasker	24. 12. 1868 - 13. 01. 1941	Německo, od 1981 USA
Emanuel Lasker se stal mistrem světa roku 1894, po vítězství nad Williamem Steinitzem. Sedmadvacet let držel Lasker šachové žezlo. V roce 1921 je musel postoupit José Raoúlu Capablancovi.
3.	1921	José Raoúl Capablanca	19.11.1888 - 08. 03. 1944	Kuba
První světová válka pozdržela utkání o mistra světa o sedm let. V roce 1921 zvítězil v Havaně nad Laskerem velkým rozdílem.
Capablanca si podržel mistrovský titul až do roku 1927. Zápas mezi Capablancou a Alechinem, hraný koncem roku 1927 v Buenos Aires, však přes houževnatý odpor mistra světa vyhrál Alexander Alechyn v poměru +6 =25 -3.
4.	1927	dr. Alexandr Alechin	01. 11. 1892 - 25. 03. 1946	Rusko, od 1946 Portugalsko
Alexandr Alechin získal titul mistra světa v roce 1927, po zápase s Capablancou a podržel si jej až do roku 1935, kdy prohrál zápas o titul mistra světa s Maghielisem Euwem. O dva roky později však titul dobil nazpět. Zápas o šachovou korunu, který měl hrát Alechin s Michailem Botvinnikem se neuskutečnil kvůli druhé světové válce. Zápas byl dojednán na 1946, ale již k němu nedochází pro úmrtí mistra světa. (Alexandr Alechin je zatím jediný kdo zemřel jako mistr světa.)
5.	1935	dr. Maghielis Euwe	20. 05. 1901 - 26. 11. 1981	Nizozemsko
Maghielis Euwe se stal mistrem světa v roce 1935, po vítězství nad Alechinem +9 =13 -8. V roce 1937 však musel nejvyšší šachový titul vrátit Alechinovi.
6.	1937-1946	dr. Alexandr Alechin	01. 11. 1892 - 25. 03. 1946	Rusko, od 1946 Portugalsko
7.	1948	Michail Botvinnik	17. 08. 1911	Rusko
V roce 1947 se kongres FIDE usnesl uspořádat v dubnu a květnu 1948 zápasový turnaj o mistrovství světa za účasti šesti nejsilnějších šachistů světa - Botvinnika, Euwa, Kerese, Smyslova, Reshevského a Fina. Fine se však účasti vzdal. Turnaj vyhrál Michail Botvinnik. Botvinnik vládl na šachovém trůně patnáct let se dvěma ročníma přestávkama. V roce 1957 přišel o titul s Vasilijem Smyslovem, když po roce jej dobil zpět. Stejná situace se opakovala v roce 1960 s Michailem Talem. Po prohře s Tigranem Petrosjanem v roce 1963 se Botvinnik vzdal odvetného zápasu.
8.	1957	Vasilij Smyslov	24. 03. 1921	Rusko
Stává se mistrem světa v roce 1957, po vítězství nad Botvinnikem a o rok později odevzdává šachovou korunu opět Botvinnikovi.
9.	1958	Michail Botvinnik	17. 08. 1911	Rusko
10.	1960	Michail Tal	09. 11. 1936 - 21. 06. 1992	Rusko
V roce 1960 zvítězil nad Botvinnikem +6 =13 -2. O rok později Michail Botvinnik stejně přesvědčivým způsobem dobývá titul zpět.
11.	1961	Michail Botvinnik	17. 08. 1911	Rusko
12.	1963	Tigran Petrosjan	17. 06. 1929 - 13. 08. 1984	SSSR
Stal se mistrem světa po vítězství nad Michailevem Botvinnikem v roce 1963. Tigran Petrosjan byl po šest let mistrem světa, když zvítězil +5 =15 -2. Odrazil první nápor Borise Spasského v roce 1966, avšak druhý pokus Spasského po třech letech byl přecejen úspěšný.
13.	1969	Boris Spasskij	30. 01. 1937	SSSR, Francie
Stal se mistrem světa v roce 1969 po vítězství nad Tigranem Petrosjanem v poměru +6 =13 -4. Vládl na šachovém trůnu do roku 1972, kdy předal žezlo Robertu Fischerovi.
14.	1972	Robert Fischer	09. 03. 1943	USA
Stal se mistrem světa v roce 1972, po vítězství nad Boridem Spasským, nad kterým zvítězil v poměru +7 =11 -3. Poté se odmlčel a k zápasu s vyzyvatelem Anatolijem Karpovem již nenastoupil.
15.	1975	Anatolij Karpov	23. 05. 1951	SSSR
Anatolij Karpov byl v dubnu roku 1975 kongresem FIDE prohlášen mistrem světa, neboť Robert Fischer k zápasu nenastoupil. V roce 1978, stejně jako v roce 1981 odráží mistr světa nápor vyzyvatele Viktora Korčného, nad kterým zvítězil +6 =23 -5.
Dne 10. 09. 1984 byl v Moskvě zahájen turnaj o mistra světa mezi obhájcem Anatolijem Karpovem a vyzyvatelem Garri Kasparovem. Předseda FIDE F. Campomanes změnil pravidla, když vyhlásil, že mistrem světa se stane ten hráč, který dosáhne šesti výher a remízi se nepočítají. Dne 15. 02. 1985 prohlásil F. Campomanes, že v souladu se svými pravomocemi rozhodl o anulování zápasu Karpov Kasparov po 48. partii. Stav zápasu byl 5 : 3 při 40 remízách. Předseda FIDE dále uvedl, že na podzim tohoto roku má se začít nový zápas za stavu 0 : 0. Jako důvod uvedl fyzické vyčerpání nejen obou soupeřů, nýbrž všech, kteří měli se zápasem co činit. Nutno podotknouti, že kdyby se zápas hrál podle pravidel, které platili v minulých zápasech, tak v tomto zápase se podařilo Karpovovi titul mistra světa obhájit !!!
16.	1985	Garri Kasparov	13. 04. 1963	Azerbajdžán
Dne 02. 09. 1985 byl zahájen nový zápas mezi obhájcem Karpovem a Kasparovem, který vyhrál Garri Kasparov v poměru 13 :11 (5 : 3 při 16 remízách) a stal se tak 13 mistrem světa. Tentokrát se hrálo podle původních pravidel na 24 partií.
Dne 28. 07. 1986 byl zahájen odvetný zápas mezi Kasparovem a Karpovem, který vyhrál Kasparov v poměru 5 : 4 při 15 remízách.
Dne 12. 10. 1987 byl zahájen již čtvrtý duel mezi Kasparovem a Karpovem, ve kterém mistr světa Kasparov obhájil svůj titul v poměru 4 : 4 při 16 remízách !
Koncem roku 1990 se hrál další zápas Kasparov Karpov, který vyhrál Kasparov v poměru 4 : 3 při 17 remízách !
V roce 1993 je Kasparov zbaven titulu mistra světa a vyzyvatel Short zbaven práva vyzyvatele !!!
17.	2000	Vladimir Kramnik		Rusko

Mistrině světa v šachu
1.	Věra Menčíková	16. 02. 1906 - 27. 06. 1944	Česko
V roce 1927 vyhrála první mistrovství světa žen a titul uhájila až do konce života. Na mistrovství světa sehrála celkem 83 partií, 78 partií vyhrála, 4 remízovala a jen 1 prohrála. V noci na 27. červen 1944 zahynula při bombardování Londýna.
2.	Ludmila Ruděnková	27. 07. 1904 - 03. 03. 1986	Rusko
FIDE jmenovala Ludmilu Ruděnkovou mistriní světa dne 19. 01. 1950
3.	Jelizaveta Byková	04. 11. 1913	Rusko
V roce 1953 porazila Ludmilu Ruděnkovou 7 : 5 při 2 remízách.
4.	Olga Rubcovová	20. 08. 1909	Rusko
Vybojovala titul v roce 1956, ale již v roce 1958 musela vrátit titul zpět Jalizavetě Bykovové.
5.	Nona Gaprindašvilová	03. 05. 1941	Gruzie
Vybojovala titul v zápase s Jelizavetou Bykovovou v roce 1962, který si udržela 15 let.
6.	Maja Čiburdanidzeová	17. 01. 1961	Gruzie
V roce 1978 zvítězila nad Nonou Gaprindašviliovou 4 : 2 při 9 remízách. Titul obhájila v roce 1981 nerozhodným zápasem 4 : 4 při 9 remízách s Alexandriovou a výhrami 5 : 2 při 7 remízách nad I. Levitinovou roku 1984 a nad Achmylovskou 4 : 1 při 9 remízách v roce 1986. V roce 1988 vyhrála nad vyzyvatelkou Nonou Ioselianiovou 8.5 : 7.5.
7.	Xie Jun	??. ??. 1970	Čína
V roce1991 vyhrála vyzyvatelka Xie Jun nad obhájkyní Majou Čiburdanidzeovou v poměru 8.5 : 6.5. Tím vstoupila na šachový trůn poměrně málo známá reprezentantka Číny.